Rozhovor•6. 7. 2004•13 minut
Bez duše nic nedokážeme
JERZY KŁOCZOWSKI (nar. 1924) patří k předním polským historikům. V letech 1941–44 byl členem odbojové Zemské armády (zúčastnil se mj. varšavského povstání). Po válce studoval na univerzitách v Poznani a v Toruni, od roku 1950 přednášel na Katolické univerzitě v Lublinu, v Oxfordu, na Sorbonně, v Princetonu a dalších univerzitách v Evropě i Americe. Je členem vědeckých institucí doma i ve světě, spolupracovníkem řady odborných historických časopisů. Autorsky a editorsky se podílel na vydání přibližně šesti set odborných publikací. Od roku 1991 působí jako ředitel Institutu pro středovýchodní Evropu v Lublinu.
![Astronaut](https://i.respekt.cz/www.respekt.cz/images/astronaut.png?width=640&height=1500&fit=crop)
![Fotografie: Jerzy Kloczowski. Foto Miloš Doležal • Autor: Respekt](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/a6001c/2009/03/20652970_vobrazek_1204.jpeg?width=3840&height=6251&fit=crop&gravity=0.5x0.5)
![Fotografie: Jerzy Kloczowski. Foto Miloš Doležal](https://respekt.mgwdata.net/a6001c/2009/03/20652970_vobrazek_1204.jpeg)
Rámeček
JERZY KŁOCZOWSKI (nar. 1924) patří k předním polským historikům. V letech 1941–44 byl členem odbojové Zemské armády (zúčastnil se mj. varšavského povstání). Po válce studoval na univerzitách v Poznani a v Toruni, od roku 1950 přednášel na Katolické univerzitě v Lublinu, v Oxfordu, na Sorbonně, v Princetonu a dalších univerzitách v Evropě i Americe. Je členem vědeckých institucí doma i ve světě, spolupracovníkem řady odborných historických časopisů. Autorsky a editorsky se podílel na vydání přibližně šesti set odborných publikací. Od roku 1991 působí jako ředitel Institutu pro středovýchodní Evropu v Lublinu.
Konec rámečku
Před časem vyzvali filozofové Jürgen Habermas a Jacques Derrida k novému definování „evropské myšlenky“. Přišli také s tezí o „tvrdém jádru“ Evropy, které by mělo vyznačovat směr i novým členům Unie.
To není vůbec nová myšlenka. Praha, Krakov, Budín a další střediska byly ve středověku skutečně něčím jako periferií Evropy. Jenže zkoumání periferií bývá leckdy nejzajímavější. Vezměte si 16. století: dění v tomto prostoru je pro historiky mnohem důležitější než dění v západní části kontinentu, která se zmítala v náboženských válkách. Jenže pokud někdo má za to, že Evropa vznikla až v 18. století…
To si někdo myslí?
V dnešních debatách o evropské identitě se skutečně objevuje…
Předplaťte si Respekt a nepřicházejte o cenné informace.
Online přístup ke všem článkům a archivu