Politika•20. 5. 2019•4 minuty
Banky, nebo děti? Babiš chce potěšit všechny
Rozpočet na rok 2020: s vyšší rodičovskou, bez bankovní daně a s dluhem 40 miliard
![Premiér Andrej Babiš, šéf ANO • Autor: ČTK, Dospiva Jakub](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/969c35/2018/06/0628p201806281113601_u3927.jpg?width=3840)
Příští týden by měla vláda schválit první verzi rozpočtu na příští rok. Jeho součástí bude vyšší rodičovská a vyšší důchody, ale už menší růst platů a také některé škrty a nové daně. S bankovní daní se nepočítá. V pondělí, při první ucelené prezentaci rozpočtových plánů, o tom informoval premiér Andrej Babiš spolu s ministryní financí Alenou Schillerovou.
Celkově chce vláda příští rok utratit 1,6 biliónu korun, tedy skoro o sto miliard více než letos. Víc peněz na rozdávání přinese jako obvykle růst ekonomiky, nicméně tempo zpomaluje, takže část peněz chce vláda získat z jiných zdrojů – jednak úsporami, jednak zvyšováním daní. Škrtat se má například u platů na takzvané mrtvé duše, kdy úřady pobírají peníze na neobsazená místa.
Vzhůru mají jít spotřební daně na cigarety a tvrdý alkohol, počítá se také s novou digitální daní, která by se po vzoru Francie vybírala z tržeb globálních digitálních hráčů jako Facebook nebo Google.
Namísto bankovní daně, jak ji navrhli sociální demokraté, chce Babiš od bank příspěvek do národního investičního plánu. Se zástupci bank měl kvůli tomu premiér v pondělí speciální schůzku, ale zatím není jasné, co přesně po nich chce, nakolik bude účast povinná, a zda nakonec nemá jít jen o nový byznys ve formě toho, že banky budou na státní investice půjčovat.
Přečtěte si více k tématu
Maláčová: Hledám rezervy, ale nic slíbit nemůžu
„Je to nápad, který je na počátku. Teď vám neřeknu, jak to přesně bude,“ řekl v pondělí k slibovanému vtažení bank do hry Babiš v odpovědích na opakované otázky novinářů, co přesně od bank požaduje. Zapojení bank má dořešit nově zformovaná pracovní skupina, v které budou zástupci státu i finančních ústavů.
Škrty ani vyšší příjmy nebudou ani letos stačit k tomu, aby se vláda obešla bez dluhů. Rozpočtový schodek, tedy částka, kterou chce kabinet utratit nad rámec toho, co vybere, má stejně jako letos činit 40 miliard korun. Tuto částku si vláda půjčí, čili zvedne o ni veřejný dluh. Ten má překročit 1,8 biliónu korun. Dál ale platí, že schodek i dluh jsou na evropské poměry jedny z nejnižších. V poměru k výkonu ekonomiky by dluh při dodržení plánu měl dokonce klesnout, protože ekonomika (hrubý domácí produkt) má růst o něco rychleji.
Státní výdaje půjdou nahoru hlavně kvůli důchodům, které tvoří skoro třetinu rozpočtu a příští rok mají růst v průměru o 900 korun. Nově poroste také rodičovská. Na jedno dítě bude stát vyplácet až 300 tisíc, tedy o 80 tisíc víc než nyní. Nárok budou mít rodiče dětí do čtyř let, pokud na přelomu roku ještě nebudou mít rodičovskou vyčerpanou.
Přečtěte si více k tématu
Respekt 21/2019: Jak se v terénu projeví plánované sociální škrty
Jde o kompromisní verzi, kterou odkývala za ČSSD i ministryně práce Jana Maláčová, byť původně prosazovala o něco velkorysejší verzi zvýšení. Hlavně u starších dětí se totiž může stát, že celých 80 tisíc navíc už rodiny nestihnou vyčerpat, dál totiž platí pro rodičovskou strop 18 tisíc korun na měsíc.
Podle Babiše ještě není přesně jasné, o kolik se zvednou platy ve státní sféře. Víc než ostatní mají dostat přidáno učitelé (podle Babiše pro ně platí slib 45 tisíc hrubého v roce 2021). U ostatních profesí podle Schillerové zvýšení platů „nebude tak velké jako v minulých letech“ - přesná čísla budou ještě záviset na jednání s odbory a podnikateli v tripartitě příští pondělí.
Velké sociální výdaje, jako jsou důchody nebo rodičovská, ovšem mají vést k škrtům u méně viditelných položek, například na sociální služby nebo na sociální práce. V obou případech už je rozpočet ministerstva práce vyčerpán a ke zkrácení peněz došlo již letos. Podle Maláčové je u těchto položek třeba ještě jednat na úrovni vlády, ale Schillerová v pondělí uvedla, že u sociálních prací jde o dotační program, který závisí na ministerstvu práce, a u sociálních služeb bude podmínkou dalšího jednání o penězích analýza toho, kam jdou peníze dnes. Z terénu jsou přitom známy případy, kdy třeba dotace na konkrétní domovy seniorů už letos poklesly. O financování sociální sféry chce pravice příští týden mimořádnou schůzi sněmovny, kterou chtějí podpořit i komunisté.
Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na [email protected].