![Opak pokroku. (Historicky nebývalým suchem zasažený sever Keni) • Autor: Profimedia](https://i.respekt.cz/data.eu.cntmbr.com/respekt-prod/respekt-prod/3b205914-67b6-4d2a-8d63-ec8aab275dea.jpeg?width=3840)
Žádná extrémní chudoba, dostatek jídla pro všechny, přístup ke zdravotní péči, přístup k pitné vodě, dostatek čisté energie nebo rovnost pohlaví. Takto by měl vypadat svět v roce 2030, kdyby se podařilo splnit cíle udržitelného rozvoje stanovené před osmi lety Organizací spojených národů. Minulý týden se o nich jednalo na dvoudenním mezivládním summitu OSN v New Yorku. Výsledek inventury plnění cílů zveřejněný již před summitem je tristní: podle závěrů nezávislé skupiny vědců pověřených OSN, aby ve čtyřletých odstupech pravidelně vyhodnocovali dosažený pokrok, nejsme na cestě ke splnění ani jednoho ze 17 vytčených cílů.
Cíle udržitelného rozvoje byly přijaty v roce 2015, polovina času k jejich naplnění je tedy již za námi. Dohromady zahrnují 169 dílčích ukazatelů, z nichž autoři zprávy publikované v časopise Nature analyzovali 36 – a z nich se daří plnit pouhé dva: dostatečně rychle se zlepšuje přístup k internetu a k mobilním sítím. Všude jinde jsou výsledky více či méně neuspokojivé. Počet hladovějících se zvyšuje už od startovního roku 2015. Zhoršuje se dostupnost vakcín, nedaří se bránit vymírání biologických druhů. Světové emise skleníkových plynů rostou a udržet růst globální teploty pod 1,5 stupně Celsia se nedaří – a nepodaří. Boj s chudobou měl zpočátku dobré výsledky, pokrok ale částečně vymazala pandemie covidu. A budou-li současné trendy pokračovat, nepodaří se cíle splnit ani v roce 2050. Dosáhnout genderové rovnoprávnosti potrvá podle loňské zprávy vypracované OSN dokonce 300 let.
„První čtyři roky se celkem dařilo cíle plnit, i když pokrok byl docela pomalý. Pak se ale ukázalo, že kvůli covidu a dalším krizím, jako je válka na Ukrajině, růst životních nákladů, hlavně za energie a jídlo, a zvyšující se frekvence katastrof souvisejících s klimatickou změnou, jsou teď priority světa jinde,“ vysvětluje Michal Broža, vedoucí kanceláře OSN v Praze, a připomíná, že organizace, kterou zastupuje, nemá pravomoci plnění cílů vynucovat, stejně jako nemůže zastavit válku nebo donutit státy, aby snižovaly emise či více přispívaly na boj s ohříváním planety.
Předplaťte si Respekt a nepřicházejte o cenné informace.
Online přístup ke všem článkům a archivu