Kultura•16. 11. 2007•7 minut
Veřejná pitva Edvarda Muncha
Zdánlivě na tom není nic těžkého. Když už výtvarník ke svému životu i dílu přistoupí jako k horské dráze s velmi chatrnými bezpečnostními prvky, nemělo by pro kunsthistorika být těžké jízdu v umělcově monografii zachytit a na prudkých horizontech a ostrých zatáčkách doložit zlomy v jeho díle.
![Astronaut](https://i.respekt.cz/www.respekt.cz/images/astronaut.png?width=640&height=1500&fit=crop)
![• Autor: Respekt](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/dd1bc1/2009/03/20761110_2007-2283-mobr-47AR472007nahled.jpg?width=3840&height=2749&fit=crop&gravity=0.5x0.5)
![](https://respekt.mgwdata.net/dd1bc1/2009/03/20761110_2007-2283-mobr-47AR472007nahled.jpg)
![Fotografie: V divé hrůze jsem zíral do místnosti – jsem v pekle? (Nemocné dítě I, 1896) - Autor: Munch Musset, Oslo • Autor: Respekt](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/9c290a/2009/03/20761100_2007-2283-vobr-47AR472007.jpg?width=3840&height=2746&fit=crop&gravity=0.5x0.5)
![Fotografie: V divé hrůze jsem zíral do místnosti – jsem v pekle? (Nemocné dítě I, 1896) - Autor: Munch Musset, Oslo](https://respekt.mgwdata.net/9c290a/2009/03/20761100_2007-2283-vobr-47AR472007.jpg)
Zdánlivě na tom není nic těžkého. Když už výtvarník ke svému životu i dílu přistoupí jako k horské dráze s velmi chatrnými bezpečnostními prvky, nemělo by pro kunsthistorika být těžké jízdu v umělcově monografii zachytit a na prudkých horizontech a ostrých zatáčkách doložit zlomy v jeho díle. Jenže vyprávějte to zdejším uměnovědcům. Jejich monografie spíš připomínají oslavné zahajovací projevy při vernisáži a pro samé vzletné fráze se z nich o autorovi ani jeho tvorbě často skoro nic nedozvíme.
Historik Otto M. Urban (1967) patří k čestným výjimkám – jeho práce vždy připomínají napínavé romány. Po nedávných studiích věnovaných Karlu Hlaváčkovi a českým dekadentům nyní vychází jeho další zásadní počin, monografie norského malíře Edvarda Muncha (1863–1944).
Jsem v pekle?
Urban se měl při interpretování umělcova příběhu o co opírat. Už ve třinácti si Munch začal psát deník a do smrti stačil popsat 350 poznámkových bloků. Teď se výběr z nich díky Urbanovi a jeho spolupracovníkům poprvé dostává k českému čtenáři. Citace pomáhají odkrýt to nejpozoruhodnější a zároveň nejděsivější z Munchova odkazu: s výjimkou několika skutečných šílenců si nikdo před ním nedovolil přenášet na plátno tak nepříjemné detaily ze svého nitra.
Matka mu umřela, když mu bylo pět, sestra o devět let později. „Můj otec se nám snažil být…
Předplaťte si Respekt a nepřicházejte o cenné informace.
Online přístup ke všem článkům a archivu